Nemzetközi Építéstudományi Konferencia – ÉPKO
ojs.emt.ro XXIV. Nemzetközi Gépészeti Konferencia
Erdélyi Magyar Műszaki Tudományos Társaság (EMT) - Építészeti Szakosztálya
Mesterséges intelligencia alkalmazása a betonminőség elérésének valószínűség-számításában a betonkeverő üzemekben
A romániai betongyártásban a minőség-ellenőrzés ma is determinisztikus és reaktív: kizárólag a 28 napos roncsolásos próbatest-vizsgálaton alapul, ami kizárja a valós idejű beavatkozást a kivitelezés során. A hatályos SonReb-alapú NDT-módszer kalibrációs görbéi döntően CEM I alapú adatbázison nyugszanak, ezért modern CEM II/III keverékcementeknél ±25–35%-os szilárdsági becslési hiba léphet fel – alacsony keményedési hőmérsékleten akár ±15–30 MPa eltéréssel. Jelen cikk egy doktori kutatási tervet mutat be: négy adatforrást – SCADA üzemi adatok, ERA5 éghajlati változók IoTkorrektúrával, SonReb NDT-mérések és laboratóriumi törési kísérletek (324 kocka, DoE 3×3×6×6) – négyszintű gépi tanulási architektúrába (XGBoost → reziduális ANN → MC Dropout → Conformal Prediction) integrál, matematikailag garantált ≥90%-os megbízhatósági intervallummal. Célkitűzés: RMSE < 3,8 MPa, R² > 0,90, CI-lefedettség ≥ 90%. Célkitűzés: RMSE < 3,8 MPa, R² > 0,90, CI-lefedettség ≥ 90%.
Copyright (c) 2026 Ferenc-Zoltán SIMÓ, Zoltán KISS, Attila PUSKÁS https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
MHD-nanofolyadék áramlási viszonyainak elemzése ellenirányú, forgó porózus közegben
Porózus közegben áramló nanofolyadék esetén az áramlási irányra merőleges mágneses mező hatását vizsgáljuk. Felírjuk a modell meghatározó egyenleteit, ahol peremfeltételként vesszük figyelembe a hőátadás módjait illetve a szuszpenzió termofizkai tulajdonságait. Az így kapott parciális differenciálegyenleteket visszavezetjük közönséges egyenletrendszerre, melynek a numerikus közelítő megoldását a bvp4c módszerrel állítjuk elő. Ábrákon keresztül mutatjuk be a paraméterek hatását az áramlási folyamatra.
Copyright (c) 2026 Simon Waswa WEKESA, Winifred Nduku MUTUKU, Krisztián HRICZÓ https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Utólagos beavatkozások hatása egy barokk tetőszerkezet erőjátékára
A történeti fa fedélszékek számos nemlineáris tulajdonsággal bíró, statikailag többszörösen határozatlan szerkezetek, ezért számottevő teherátrendeződési képességgel rendelkeznek. Emiatt az egyszerűbb, lineárisan rugalmas statikai modellek gyakran nem írják le megfelelően a valós szerkezeti működést és a kialakult károsodásokat [2]. Bizonyos esetekben azonban megfelelően megválasztott lineáris modellekkel is kaphatunk elfogadható eredményeket. A csomóponti merevségeken és a nemlineáris viselkedésen túl a szerkezet terheléstörténetének vizsgálata, az élettartam alatt kialakult károsodások és az elvégzett beavatkozások sorozata is jelentősen befolyásolja az aktuális belsőerő-eloszlást. A tanulmány a műemléki védelem alatt álló egri Érseki Szent József kollégium barokk fedélszék részletén keresztül, lineárisan rugalmas végeselemes modellek sorozatával mutatja be a terheléstörténet hatását a belsőerőeloszlásra. A kutatás célja nem a szerkezet pontos teherbírásának meghatározása, hanem a szerkezeti viselkedés változásának követése a szétcsúszó csomópontok, valamint a mintául szolgáló tetőben tapasztalt tipikus beavatkozások modellezésével.
Copyright (c) 2026 Beatrix ZRUBKA, Dezső HEGYI https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Paloták asztalosmunkái a barokk korban: komparatív elemzés soproni és kolozsvári példák alapján
A Soproni Egyetem kutatási programja keretében végzett szisztematikus dokumentáció a barokk paloták reprezentatív nyílászáróit vizsgálja, különös tekintettel a soproni és kolozsvári helyszínekre. A precíz helyszíni felmérések és digitális rögzítések feltárják a piano nobile szintek enfilade rendszerébe illeszkedő ajtók szerkezeti felépítését, egyedi fafaragásait és supraportáit. A tölgyfából készült váztáblázatos szerkezetek, valamint a makkos-golyós pántok és díszes dobozzárak a 18. századi iparművészet magas színvonalát és a társadalmi reprezentáció igényét tükrözik. Ez a tudományos feldolgozás nem csupán az örökségvédelmet szolgálja, hanem elengedhetetlen technológiai alapot nyújt a hiteles restaurátori rekonstrukciókhoz és a tradicionális asztalosművészeti tudás továbbörökítéséhez.
Copyright (c) 2026 Sándor TÁRKÁNYI, Dorina SZENDI, Fanni SZŐKE, Attila JAKAB https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Környezeti kommunikáció, városi olvashatóság, megélt térélmény és tervezési potenciálok a budapesti Kálvin tér példáján
A városi olvashatóságot feltáró vizsgálatok rámutatnak arra, hogy a tér tényleges határaitól függetlenül, az azonos tematikába tartozó funkciókat -téma szerint, rendező elv mentén- a laikus térszakértők összekapcsolják a térrel, a közelség hatására és a jelentéstartalom hasonlósága alapján. A jelentés tartalom átalakulására az affordancia vizsgálatok mutattak rá. Azokat a jelzéseket vizsgálták a laikus térszakértők, amelyek egy-egy tárgy tervezett funkciójától eltérő használatot is kínálnak. Ha az eltérő használat állandósul, megváltoztathatja a szándékolt, eredetileg tervezett térhasználatot is. A deviáns térhasználat kiszűrhető a tér másodlagos üzeneteinek, olvashatóságának vizsgálata és használatának monitorozása által. Így meghatározhatóak a beavatkozást igénylő helyszínek, ezáltal válhat a városi olvashatóság a fenntarthatóság egyik pillérévé.
Copyright (c) 2026 Zsuzsanna Orsolya SZONDI https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
A Magyar Tudományos Akadémia székház felújítás Ia és Ib ütemeinek tűzszimulációkkal támogatott tűzvédelmi tervezése
Műemlékek tűzvédelmi szempontból is megfelelő felújítása különösen nehéz feladat. A meglévő szerkezetek tűzvédelmi jellemzői nem mindig felelnek meg a hatályos előírásoknak. A felújítások általános problémái mellett a műemléki értékek védelme is korlátozza a lehetséges megoldásokat. Az aktív tűzvédelmi berendezések – beépített tűzjelző rendszer, beépített oltóberendezés – gyakran hiányzanak és nem vagy nehezen illeszthetők a műemléki terekbe. Mindezek miatt műemlékek felújítása hagyományos, ún. előíró (preszkriptív) tűzvédelmi tervezési módszerekkel gyakran nem végezhető el, ekkor a mérnöki módszerek – szimulációk, számítások, kísérletek, vagy ezek együttes alkalmazása – kerül előtérbe. Cikkünk a műemlékek tűzvédelmi tervezési lehetőségeit és a korlátait a Magyar Tudományos Akadémia székház felújításának Ia és Ib ütemén keresztül mutatja be.
Copyright (c) 2026 Csaba SZIKRA, Lajos Gábor TAKÁCS https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
3D nyomtatható beton fejlesztése helyi alapanyagokkal: reológiai tulajdonságok szerepe
A 3D betonnyomtatás (3DCP) az építőipar egyik innovatív technológiája, amely lehetőséget teremt az anyagfelhasználás, a zsaluzási igény és az élőmunka csökkentésére. A technológia gyakorlati alkalmazhatóságának egyik kulcskérdése a megfelelő reológiai tulajdonságokkal rendelkező betonkeverékek fejlesztése, amelyek biztosítják az extrudálhatóságot, az építhetőséget és a korai szerkezeti stabilitást. Jelen kutatás célja kizárólag hazai, helyben beszerezhető alapanyagok felhasználásával olyan 3D nyomtatásra alkalmas betonkeverék kidolgozása volt, amely teljesítményében összevethető a kereskedelmi forgalomban elérhető referenciaanyagokkal. A vizsgálatok során referencia keverékek alapján határoztuk meg a nyomtathatóság szempontjából releváns kritériumértékeket, majd kilenc saját fejlesztésű keveréket vizsgáltunk friss és megszilárdult állapotban. Az eredmények alapján egy 600 kg/m³ cementtartalmú, optimalizált szemeloszlású keverék megfelelő extrudálhatóságot, zsaluzat nélküli építhetőséget és megfelelő korai szilárdságot mutatott laboratóriumi 3D nyomtatási körülmények között. A kutatás igazolja, hogy helyi alapanyagokra épülő betonkeverékekkel a 3D betonnyomtatás hazai alkalmazása műszakilag megvalósítható.
Copyright (c) 2026 Anna SZIJÁRTÓ, Salem NEHME, György BALÁZS L., Sándor SÓLYOM https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Teherhordás új alapokon: kompozit falszerkezetek anyagszerkezeti és teljesítményorientált vizsgálata
A tanulmány a Liapor könnyűbeton kompozit falpanel-rendszer fejlesztését egy konkrét ipari esettanulmányon keresztül mutatja be: a Homes4You Készházak Kft. és a Soproni Egyetem Kooperatív Doktori Program keretében megvalósuló együttműködés részeként, a jelenleg kivitelezés alatt álló siófoki Mille-Ház projekt tapasztalataira építve. A cikk a fejlesztési folyamatot a mintatestes anyagvizsgálatoktól az 1:1 léptékű falpanelgyártáson keresztül egészen a helyszíni szerelési validációig követi. Az eredmények igazolták a Liapor könnyűbeton kompozit anyagkombináció műszaki potenciálját, ugyanakkor rámutattak arra, hogy az ipari alkalmazhatóság nem kizárólag hőtechnikai vagy mechanikai paraméterek kérdése, hanem legalább ilyen mértékben a tűréslánc, a csomóponti kialakítás, a fűzővasalás szerelhetősége, valamint az anyagszerkezeti homogenitás rendszerszintű kontrollján múlik.
Copyright (c) 2026 Dorina SZENDI, Balázs KÓSA https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Az üzemeltetési szempontok szerepe a modern vasútépítési projektekben
A modern vasútépítési projektek során a kivitelezési és beruházási szempontok mellett egyre jobban kell törekedni arra, hogy prioritást élvezzenek az üzemeltetési és fenntartási tapasztalatok is. Napjainkban a folyamatosan növekedő személyszállítási és áruforgalmi igények, az ezzel járó dinamikusan nagyobb tengelyterhelések, valamint a rövid kivitelezési határidők, a vasúti infrastruktúra fejlesztések során új műszaki és üzemeltetési kihívásokat eredményeznek. Az előadásommal szeretnék kitérni a mai kor vasút-fejlesztései során előforduló üzemeltetési kihívásokra. Többféle szemszögből mutatom be a különböző műszaki és üzemeltetési érdekeltségek végső soron azonos szempontjait, különös tekintettel a fenntartható-ságra, a hozzáférhetőségre, a karbantarthatóságra és a műszaki átadás utáni elsődleges tapasztalatokra. A tanulmányomban hazai gyakorlati példákon keresztül ismertetem a kiemelt jelentőségű vasútvonalakon végzett komplex átépítések során jelentkező üzemeltetési és forgalomszervezési problémákat. Ezek a bemu-tatott tapasztalatok rámutatnak arra, hogy távlati célként kell kijelölni a megbízható működést. Ennek érdekében az üzemeltetési szempontok korai integrálása alapvető fontosságú a modern vasútépítési projektek során. Ezért a különféle vasúton belüli szakmai ágaknak komplex módon együtt kell dolgozniuk a tervezéstől a befejezésig.
Copyright (c) 2026 János POLOCZ https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Zéró emisszió, maximális mobilitás: elektrifikált városok fejlődését meghatározó regionális trendek
A tanulmány célja annak bemutatása, hogy az alternatív mobilitás miként formálja a közép‑európai országok fejlődését a közlekedési elektrifikáció felgyorsulásán keresztül. Az elemzés Ausztriára, Csehországra, Horvátországra, Magyarországra, Romániára, Szlovákiára és Szlovéniára fókuszál, historikus összehasonlításban vizsgálva az alternatív meghajtású járműflották állományának, valamint az AC és DC töltőinfrastruktúra bővülésének alakulását. Az elemzés vizsgálja az országok közötti strukturális különbségeket és a fejlődési pályák eltérését. Az eredmények rámutatnak arra, hogy az elektrifikált városok kialakulása nem csupán technológiai, hanem regionális gazdaság‑ és várospolitikai kérdés is.
Copyright (c) 2026 Ádám PÓLIK, Réka MÉSZÁROS, András HERCZEG https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Meglévő és bővítéssel kiegészített épület magastető átalakítási és fedési koncepciója
A cikk, egy meglévő és egy újonnan épülő épület együtteséből álló komplexum magastetős szerkezetének kialakítását taglalja. A meglévő épület korábban hagyományos jellegű tetőszerkezetének cseréje és használati térré alakítása után a vasbeton koporsófödémes kialakításnak tartania kell a korábbi utcaképet és geometriát, illetve az eredeti fedés anyagát. Ebből adódóan több geometriai probléma, egymás alá fölé beérkező fedések, és fedéstípusok alkalmazástechnikai kérdései is adódtak.
Copyright (c) 2026 Tamás POLARECKI, Timea CZAP, Blanka GÁSPÁRDY https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Meglévő épület utólagos talajvíz és talajnedvesség elleni szigetelési koncepciója
A cikk egy meglévő épület talajvíz és talajnedvesség elleni szigetelési rendszerének kialakításáról készült esettanulmány. A meglévő épületegységgel és annak utólagos szigetelési munkálataival foglalkozik, általános képet adva a jelenleg általánosan használt technológiákról és elvekről. Ezen felül kitér az épület közepében található, lefedésre kerülő belső udvarába újonnan telepített pinceszinti víztározó szigetelési koncepciójára.
Szerkezetelemzés alapján mi tekinthető ma téglaépítészetnek?
A cikkben arra keresek választ, mit jelent a mai téglaépítészet. Esztétikai, építészetelméleti oldalról sokan vizsgálják a kérdést, én arra teszek kísérletet, hogy a kulturrétegektől megfosztva, az európai építészetet alapvetően befolyásoló és a hazai építéstörténet vizsgálatával, a szerkezetelemzés módszerével feltárható-e, hogy a különböző korokban milyen módon, milyen szerkezeti kialakításokkal jelent meg a téglaépítészet és ezekkel hogyan egyeztethetők össze a mai szerkezeti lehetőségek.
Copyright (c) 2026 Rita PATAKY https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
A vágányminőségi index stratégiai alkalmazása a teljesítménymutató-alapú vasúti pályakarbantartás döntéshozatal támogatásában
A dolgozat a vágányminőségi index (Track Quality Index -TQI) stratégiai felhasználási lehetőségeit vizsgálja a vasúti pályafenntartás területén, különös tekintettel a teljesítménymutató-alapú döntéstámogatási rendszerekre. A kutatás bemutatja, hogy az aggregált TQI-értékek és a percentilis-alapú indikátorok miként alkalmazhatók hálózati szintű állapotértékelésre, kritikus szakaszok azonosítására és hosszú távú karban-tartási stratégiák támogatására. A tanulmány hangsúlyozza, hogy az aggregált indikátorok mellett az egyedi geometriai paraméterek elemzése továbbra is elengedhetetlen a megfelelő fenntartási beavatkozások meg-határozásához. A dolgozat egy többszintű TQI/teljesítménymutató-alapú döntéstámogatási keretrendszert javasol, amely összhangban áll az EN 13848-6 szabvány szemléletével és támogatja a modern eszköz-menedzsment-alapú pályakarbantartási döntéshozatalt.
teljesítménymutató-alapú döntéstámogatás
Copyright (c) 2026 Zsolt László ORBÁN, Cezar COJOCARU, Dan GUȘĂ, Marius GOCICĂ, Gábor KÖLLŐ https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Szabványos homlokzati tűzterjedés vizsgálatok eredményeinek elemzése és modellezése
A valós léptékű homlokzati tűzterjedési vizsgálatok korlátozott reprodukálhatóságuk és magas erőforrásigényük miatt nem alkalmasak a lángátcsapás részletes elemzésére, míg a kalibrált numerikus modellezés hatékony alternatívát kínál ennek kiküszöbölésére. Az MSZ 14800-6:2009 és 2020 szerinti vizsgálatok alapján meghatározásra került egy karakterisztikus homlokzati lángcsóva, amely a vizsgálatok 15–45. perce között stabilan azonosítható, az ez alapján kidolgozott FDS csóvamodell pedig lehetővé teszi a jelenség pontosabb vizsgálatát. A valós és numerikus eredmények alapján az látható, hogy a karakterisztikus csóva csak a felső nyílás szemöldökénél csap vissza, és önmagában – külső befolyásoló tényezők nélkül – nem valószínű, hogy tűzterjedést eredményez az emeleti nyílásban.
Copyright (c) 2026 Krisztián OLÁH, Lajos Gábor TAKÁCS https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Az épületfunkció hatása az energetikai osztályra azonos épületparaméterek mellett
A 9/2023. ÉKM rendelet az épületek energetikai követelményeit és számítási módszertanát határozza meg, lakóépületek esetében 76 kWh/m²a nem megújuló primerenergia-igény határértékkel. Kutatásunk három mintaterv épület példáján vizsgálja, hogyan változik az energetikai besorolás különböző funkciók esetén azonos geometriai és szerkezeti paraméterek mellett. A modellekhez eltérő gépészeti rendszereket (pl. gáz-kazán, hőszivattyú, szellőztetés) rendeltünk. Az eredmények rámutatnak, hogy az épület funkciója jelentősen befolyásolja az energetikai minősítést. A vizsgálat hozzájárulhat a funkcióváltások energetikai értékelésének pontosításához.
Copyright (c) 2026 NÉMETH Dániel Károly, HORVÁTH Tamás, AJTAYNÉ KÁROLYFI Kitti https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Bontási hulladék hasznosítása betonadalékanyagként
Az építési-bontási hulladékok – beton- és téglazúzalék – újrahasznosítása az építőipar egyik kiemelt fenn-tarthatósági kihívása, különösen a beton magas környezeti terhelése és a természetes adalékanyagok nagy-arányú felhasználása miatt. Jelen kutatás célja a betonadalékanyagként való alkalmazhatóság vizsgálata, különös tekintettel a különböző helyettesítési arányok (25–50–75%) szilárdságra gyakorolt hatására. Az eredmények alapján a betonzúzalék nagyobb arányú alkalmazása esetén is kedvező szilárdsági tulajdon-ságok érhetők el, téglazúzalékkal pedig könnyűbetonok készíthetők.
Copyright (c) 2026 Rita NEMES https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Merevítőfalak kapcsológerendáinak megerősítése acéllemezek alkalmazásával
A cikk a temesvári Continental szálloda szeizmikus megerősítésének egy speciális megoldását mutatja be: a vasbeton merevítőfalak kapcsológerendáinak acéllemezes megerősítését. A vizsgálatok alapján több szerkezeti elem nyírási teherbírása nem felelt meg a jelenlegi követelményeknek, ezért egy innovatív megerősítési módszer került alkalmazásra. A kapcsológerendák egy- vagy kétoldalára mechanikusan rögzített acéllemezek jelentősen növelik a szerkezet teherbírását és duktilitását, miközben a kivitelezés gyorsan és jó minőségben valósulhat meg.
Copyright (c) 2026 Tamás NAGY-GYÖRGY, Alexandru Cosmin DĂESCU, Cătălin CĂLBAS https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
A burkolatok rejtett szerkezeti szerepe acélszerkezetű épületek esetén
Cikkünk az acélszerkezetű épületek burkolati rendszereinek rejtett szerkezeti szerepét vizsgálja. A kutatás középpontjában a trapézlemezekből és szendvicspanelekből álló burkolatok merevségi és stabilizáló hatása áll, különös tekintettel azok tárcsahatására és a teherhordó acélvázzal kialakuló kölcsönhatásra. A kutatás célja annak feltárása, hogy a burkolati rendszerek milyen mértékben járulnak hozzá az épület globális szerkezeti viselkedéséhez, illetve, hogy ezen hatások mennyiben jelennek meg a korszerű tervezési gyakorlat-ban és a számítási modellekben. A kutatás szakirodalmi elemzésre, szabványi háttérvizsgálatra, elvégzett kísérletekre és numerikus modellezésre épül.
Copyright (c) 2026 Zsolt NAGY, Barnabás-Attila LŐRINCZ, Sára RÁCZ, Andrea KELEMEN https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
A falazatok stabilitása és tartóssága nagyban függ az elemek elrendezésétől. Ezen kutatás a falazatok kötésképét síkbeli mozaikként értelmezve bevezeti a cellasűrűség fogalmát , amely a felfelületről leolvasható építőelemek csomópontjainak és az összes építőelem darabszámának aránya. Kontakt dinamika szimulációkkal megmutatható, hogy a magasabb cellasűrűség kedvezőbb szerkezeti viselkedést eredményezhet. A cellasűrűség így a kötés általánosított, számszerűsített fogalma, ami lehetővé teszi falazatonként a stabilitás felső korlátjának megállapítását és a különböző falazatok összehasonlítását.
Copyright (c) 2026 Klaudia NAGY, Sára LÉVAY, Gábor DOMOKOS, János TÖRÖK https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Bögreszemek szerepe a kályhák hőleadásában
A magyar népi építészet egyik jellegzetes fűtőberendezése, a bögrés szemeskályha a 15. századtól egészen a 20. századig szinte változatlan formában maradt fenn a szegényebb rétegek körében. Ez a tartós jelenlét éles ellentétben áll a főúri kályhák folyamatos formai és funkcionális fejlődésével. Jelen tanulmány célja a bögrés szemeskályha szerkezeti és hőtechnikai sajátosságainak vizsgálata, annak érdekében, hogy magyarázatot találjunk ezen kályhatípus közel ötszáz éves fennmaradására. A kutatás a történeti és tipológiai elemzést számítógépes áramlástani (CFD) szimulációkkal ötvözi. Az eredmények rávilágítanak, hogy a kályha hosszú élettartama jelentős mértékben összetett és hatékony hőtechnikai működésének köszönhető. A kétrészes felépítés – alul vastagabb falú, bögrés szemekkel ellátott hasáb a hőtárolásért, felül vékonyabb falú, tál alakú szemekből álló henger a gyors hőleadásért – optimális felfűtési időt tett lehetővé. A kerámia szemek („bögrék”) nemcsak a hőleadó felületet növelték, hanem másodlagos funkciókat is elláttak.
Copyright (c) 2026 Zsuzsanna NÁDASI-ANTAL https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Lakóterek termikus dinamikájának feltárása ritka regressziós modellekkel és azok alkalmazása az energiahatékony vezérlésben
Ebben a tanulmányban egy lakótér termodinamikai leírását és az erre alapuló automatizálási, vezérlési megoldásra mutatunk be egy megoldási tervet. Illetve az elvégzett mérési eredmények alapján a megvalósítás lépéseinek eredményeit is ismertetjük. A kutatás középpontjában egy speciális, algoritmus-alapú dinamika-felismerési módszer áll, amellyel a lakóterek összetett termodinamikai folyamatait modellezzük, kiemelt figyelmet fordítva a falak és a berendezés hőtehetetlenségére. A növekedő energiaára miatt a fizikai kényszerekhez egy finianciális kényszert is bevezetünk és ezek alapján alakítjuk ki az optimalizációs megoldásunkat.
Copyright (c) 2026 Ervin Szabolcs MURVAI, Krisztián HRICZÓ, Attila Károly VARGA https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
A beton savkorróziós ellenállásának fokozása
A beton savkorrózióval szembeni ellenállóképességét a kötőanyag összetétele, a pórusszerkezet, a víz-kötőanyag tényező, az utókezelés, valamint a savas közeg típusa együttesen határozza meg. A portlandcement alapú betonok savas környezetben nem tekinthetők ellenálló, inert anyagnak, ezért a gyakorlati alkalmazásban a cél a károsodási folyamat lassítása és a szerkezet élettartamának növelése. A savállóság fokozásának fontos eszközei a kalcium-hidroxid tartalom csökkentése, a pórusrendszer finomítása, a permeabilitás mérséklése, továbbá megfelelő cementkiegészítő anyagok – például metakaolin, szilikapor, pernye és kohósalak – alkalmazása. A különböző kötőanyag-kombinációk hatása azonban savtípustól, adagolástól és a vizsgálati módszertől is függ. A cikk áttekinti a savkorrózió fő mechanizmusait, a betonösszetétel optimalizálásának lehetőségeit, valamint rámutat arra, hogy a savállóság és a kloridion-behatolással szembeni ellenállás között nem feltétlenül áll fenn közvetlen összefüggés.
Copyright (c) 2026 Katalin KOPECSKÓ, Zaid A.A. KHAIQANI, Ali Satar Jaber AL-ASKARY https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Szélszimulációk generálása és validációja kvázi-statikus terhek meghatározásához
A numerikus áramlástani szélszimulációk egyre fontosabb szerepet töltenek be a tartószerkezet-tervezésben, ugyanakkor megbízható alkalmazásuk validációt igényel. A tanulmány a hálógenerálás és turbulencia-modellek hatását vizsgálja kvázi-statikus szélterhek meghatározásához, egy statikai szoftverkörnyezetbe integrálható digitális szélcsatorna fejlesztésének támogatására, sebesség- és nyomásalapú referencia-össze-vetések alkalmazásával.
Copyright (c) 2026 Ádám KIS, Zoltán KISS, Attila PUSKÁS https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
CLT szerkezetű lakóépület légtömörségének vizsgálata ISO 9972 szabvány szerint – esettanulmány és szivárgástípus-elemzés
A keresztlaminált fa (CLT) technológia terjedésével a légtömörség az energiahatékonyság és a szerkezeti tartósság kulcstényezőjévé vált. A tanulmány áramlási kitevő-alapú elemzéssel vizsgálja a légtömörségi eredmények és a csomóponti kialakítások kapcsolatát, valamint bemutatja a blower door mérés diagnosztikai szerepét CLT szerkezetű épületek esetében.
Copyright (c) 2026 Ferenc KÁDÁR, Ligia MOGA https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Átmentett remekmű: a soproni eklektikus városháza régi barokk ajtaja
A soproni középkori városházát 1893-ban bontották el, hogy helyére Möritz Hinträger tervezzen monumentális, eklektikus épületet. Az új városházába mindössze két nyílászárót mentettek át, köztük a tanácsterem 1782-es, késő barokk tölgyfa ajtaját, amely ma a levéltár bejárataként szolgál. A művészi asztalosmunkát copf stílusú faragványok és Payer Pál lakatosmester sárgaréz vasalatai díszítik. A Soproni Egyetem kutatócsoportja által dokumentált ajtó a történeti folytonosság és fenntarthatóság példája. Fizikai továbbélése bizonyítja, hogy a múlt értékei modern környezetben, eredeti funkciójukat megtartva is megállják a helyüket.
Copyright (c) 2026 Attila JAKAB, Sándor TÁRKÁNYI https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Hőkárosodott beton újrahasznosított adalékanyagként való felhasználása új betonokban
A kutatás hőkárosodott betonból származó újrahasznosított adalékanyagok alkalmazhatóságát vizsgálta 10–50% helyettesítési arány mellett. Az eredmények szerint 10–25% esetén a nyomószilárdság megközelíti a referencia értéket, míg 50%-nál csökkenés tapasztalható. A hőkezelés minden esetben javította a mechanikai tulajdonságokat, több keveréknél a referencia szilárdságát is meghaladva. Az adalékanyag eredeti betonminősége nem mutatott egyértelmű kapcsolatot a végső teljesítménnyel. Az eredmények igazolják, hogy megfelelő előkezeléssel a hőkárosodott beton hatékonyan hasznosítható nagy szilárdságú betonok előállítására.
Copyright (c) 2026 Viktor HLAVIČKA, Tamás ZSIKLA, Éva Eszter MAJOROSNÉ LUBLÓY https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Visszatapadó vízszigetelő rendszerek összehasonlító elemzése kockázati tényezők és teljesítményjellemzők alapján
Az előre elhelyezett, helyszínen friss betonnal teljes felületen kötést létesítő vízszigetelő rendszerek—közismert nevükön visszatapadó vízszigetelések — alkalmazása Magyarországon egyre nagyobb jelentőséggel bír. Az elmúlt évtizedben számos gyártó jelentős erőforrásokat fordított e rendszerek fejlesztésére és optimalizálására, azonban a tervezésükkel, specifikációjukkal és gyakorlati alkalmazásukkal kapcsolatban mind a mai napig számos bizonytalanság és nyitott kérdés áll fenn. Jelen tanulmány célja, hogy a szigetelő rendszerek védelmi koncepcióinak elemzésén keresztül vizsgálja azok alkalmazhatóságát. Emellett célja annak meghatározása, hogy milyen feltételek mellett alkalmazhatók hatékonyan ezek a rendszerek, valamint annak feltárása, hogy milyen kiegészítő intézkedések szükségesek az épületszerkezetek hosszú távú vízzáróságának és tartósságának biztosítása érdekében.
Copyright (c) 2026 Dániel HEINCZ https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Fenntarthatóság az útépítésben: útalap stabilizált talajból
Napjainkban egyre nagyobb szerepet kap az újrahasznosítás. Mi mérnökök, felelősséggel tartozunk a közösségünknek, azáltal, hogy a legmegfelelőbb technológiákat válasszuk. Az elvégzett munkálatok nagyban befolyásolják környezetünket, ezáltal a mi és gyerekeink jövőjét is. A gazdasági válság után úgy az építészek, mint a mérnökök egyre jobban kezdtek ECO= Economic & Ecologic (Gazdaságos & Ökológikus) módon gondolkodni. Összehasonlítva a talaj stabilizációt a gyenge talaj jobb minőségűre vagy homokos-kavicsra cserélésével a következőket vonhatjuk le: · Kevesebb kivitelezési idő · Kevesebb szállítás · Kevesebb felhasznált energia · Kevesebb hatás a környezetre
Copyright (c) 2026 Balázs-Csaba FÜLÖP, Gábor KÖLLŐ, Ferenc KRISTÁLY, Gavril HODA https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
A történeti falazott szerkezetek állapotának felmérése kulcsszerepet játszik a műemlékvédelem és az épületfelújítás területén. Jelen tanulmány célja a falazatok diagnosztikai módszereinek átfogó bemutatása, különös tekintettel a nedvesség- és sóterhelés okozta károsodásokra, valamint a mechanikai és anyagvizsgálati eljárásokra. A kutatás a szakirodalmi eredmények és szakértési feladatok során gyűjtött tapasztalatok feldolgozásán alapul. Az elemzés rámutat arra, hogy a komplex diagnosztikai megközelítés elengedhetetlen a megbízható állapotértékeléshez és a megfelelő beavatkozási stratégiák kialakításához.
Copyright (c) 2026 Olivér FENYVESI https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0